G-type hovedrækkefølge stjerne
En GV-stjerne, eller gul dværg, er en hovedrækkefølgestjerne. Den er af spektraltype G og luminositetsklasse V i Hertzsprung-Russell-diagrammet. Udtrykket gul dværg er en misvisende betegnelse, fordi G-type stjerner faktisk varierer i farve fra hvid for de mere lysstærke typer som Solen til kun meget svagt gul for de mindre massive og lysstærke G-type stjerner i hovedrækkefølgen. Se spektralklassifikation for et diagram over stjernernes farve efter lysart.
GV-stjerner er små (ca. 0,8 til 1,0 solmasser) og har en overfladetemperatur på mellem 5.300 og 6.000 K. Ligesom andre stjerner i hovedrækkefølgen omdanner en GV-stjerne brint til helium i sin kerne ved hjælp af kernefusion.
Vores sol er det mest kendte (og mest let synlige) eksempel på en GV-stjerne. Hvert sekund kombinerer den ca. 600 millioner tons brint til helium og omdanner ca. 4 millioner tons stof til energi. Andre GV-stjerner omfatter Alpha Centauri A, Tau Ceti og 51 Pegasi.
Vores egen sol ser gul ud gennem Jordens atmosfære på grund af Rayleigh-spredning. Uden den ville den se hvid ud. Selv om betegnelsen "dværg" bruges til at sammenligne gule hovedrækkestjerner med gule kæmpestjerner, er gule dværge som Solen 90 % lysere end alle stjernerne i Mælkevejen (som for størstedelens vedkommende er orange dværge, røde dværge og hvide dværge).
En GV-stjerne smelter brintkerner sammen og frigiver energi i omkring 10 milliarder år. Når brinten er brugt op, vokser stjernen til mange gange sin tidligere størrelse og bliver en rød kæmpe som Aldebaran. Til sidst vil den røde kæmpe miste sine ydre gaslag, som bliver til en planetarisk tåge, mens stjernens indre (også kaldet kernen) afkøles og skrumper ind til en lille, meget tæt hvid dværg.
![Solen, som den ville se ud uden Jordens atmosfære. Det er et typisk eksempel på en GV-stjerne](https://alegsaonline.com/image/220px-Sun_white.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Solen, som den ville se ud uden Jordens atmosfære. Det er et typisk eksempel på en GV-stjerne
![Hertzsprung-Russell-diagram med angivelse af luminositetsklasserne.](https://alegsaonline.com/image/220px-HR-diag-no-text-2.svg.png)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Hertzsprung-Russell-diagram med angivelse af luminositetsklasserne.
Andre artikler
- Rød dværg
- Brun dværg
Spørgsmål og svar
Spørgsmål: Hvad er en GV-stjerne?
A: En GV-stjerne, eller gul dværg, er en hovedrækkefølgestjerne af spektraltype G og luminositetsklasse V på Hertzsprung-Russell-diagrammet.
Sp: Hvilken farve har GV-stjerner?
Svar: GV-stjerner varierer i farve fra hvid for de mere lysstærke typer som Solen til meget svagt gule for mindre massive og lysstærke typer.
Spørgsmål: Hvor meget masse har GV-stjerner?
Svar: GV-stjerner har typisk en masse på mellem 0,8 og 1,0 solmasser.
Spørgsmål: Hvad er et eksempel på en kendt GV-stjerne?
Svar: Solen er det mest kendte (og let synlige) eksempel på en GV-stjerne.
Spørgsmål: Hvor længe kan en GV-stjerne smelte brintkerner sammen og frigive energi?
Svar: En typisk GV-stjerne kan smelte brintkerner sammen og frigive energi i ca. 10 milliarder år.
Spørgsmål: Hvad sker der, når brinten i en GV-stjerne løber tør?
Svar: Når brinten løber ud, vil stjernen vokse til mange gange sin tidligere størrelse og blive en rød kæmpe og til sidst miste sine ydre lag af gas, som vil danne en planetarisk tåge, mens dens kerne afkøles og skrumper til en lille, meget tæt hvid dværg.